Please use this identifier to cite or link to this item:
https://doi.org/10.25143/prom-rsu_2017-06_pd
Title: | Košanas muskuļu un apakšžokļa morfoloģiskās īpatnības 3D attēlā pacientiem ar dentofaciālām deformācijām. Promocijas darbs |
Other Titles: | Morphology of the Masticatory Muscles and the Mandible in a 3D Image of Patients with Dentofacial Deformities. Doctoral Thesis |
Authors: | Urtāne, Ilga Krūmiņa, Gaida Gardovska, Katrīna |
Keywords: | Zinātnes nozare – medicīna, apakšnozare – ortodontija;promocijas darbs |
Issue Date: | 2017 |
Publisher: | Rīgas Stradiņa universitāte |
Citation: | Gardovska, K. 2017. Košanas muskuļu un apakšžokļa morfoloģiskās īpatnības 3D attēlā pacientiem ar dentofaciālām deformācijām: Promocijas darbs: apakšnozare – ortodontija. Rīga: Rīgas Stradiņa universitāte. https://doi.org/10.25143/prom-rsu_2017-06_pd |
Abstract: | Sejas žokļu rajonā košanas muskuļi piedalās biomehāniskās vides veidošanā, kas, balstoties uz Mossa mīksto audu matrices teoriju un klasisko Wolffa kaula veidošanās mehānisma likumu, var ietekmēt skeletālās komponentes, to augšanu un attīstību, kā arī galējo anatomiski morfoloģisko izpausmi dentofaciālajās struktūrās. Pētījuma novitāte ir saistāma un balstās uz literatūras datu izpēti, kas liecina, ka līdz šim nav atrodami pētījumi, kuros vienlaikus būtu pētītas un salīdzinātas košanas muskuļu un apakšžokļa kā kraniofaciālas struktūras morfoloģiskās īpatnības saistībā ar vertikālo un sagitālo plakni indivīdiem ar dentofaciālām deformācijām. Tāpat arī nav atrodami pētījumi, kas aptvertu atsevišķi iegūtus datus no magnētiskās rezonanses un konusstara datortomogrāfijas 3D attēlā. Promocijas darba mērķis bija pētīt košanas muskuļu telpiskos parametrus magnētiskās rezonanses attēlā un apakšžokļa lineāros anatomiskos parametrus konusstara datortomogrāfijas attēlā un to savstarpējo saistību indivīdiem ar dentofaciālām deformācijām sagitālajā un vertikālajā plaknē. Pētījumā kopā tika iekļauti 78 indivīdi ar dentofaciālām deformācijām pirms ortognātiskās ķirurģijas un normas indivīdi. Pētījuma grupas tika veidotas, balstoties uz kritērijiem konusstara datortomogrāfijas laterālās cefalometrijas attēlā, pēc kā visus iekļautos pacientus iedalīja pēc noteiktiem rādītājiem sagitālajā plaknē (skeletālā I, II un III klase) un vertikālajā plaknē (horizontāla, neitrāla un vertikāla augšanas tipa grupas). Magnētiskās rezonanses attēlā tika analizēts musculus masseter un musculus pterygoideus medialis šķērsgriezuma laukums un tilpums, bet konusstara datortomogrāfijas attēlā tika veikta apakšžokļa lineāro anatomisko parametru analīze (zara augstums, ķermeņa garums, kopējais garums, interangulārā distance, interkondillārā distance). Košanas muskuļu telpiskie un apakšžokļa skeletālo struktūru rādītāji tika salīdzināti atsevišķi starp skeletālo I, II, III klasi un starp kraniofaciālajām augšanas tipa grupām, kā arī tika analizētas saistības jeb korelācijas gan visas kopas ietvaros, gan ar padziļinātu analīzi atsevišķi skeletālās I, II, III klasēs un neitrāla, horizontāla un vertikāla augšanas tipa grupu ietvaros. Rezultāti atklāja, ka starp skeletālo I, II, III klasi sagitālajā plaknē nozīmīgi atšķiras musculus pterygoideus medialis tilpuma rādītājs un pastāv nozīmīga, spēcīga negatīva korelācija starp skeletālās klases smaguma pakāpes un musclus pterygoideus medialis rādītājiem. Tāpat tika atklāts, ka starp kraniofaciālā augšanas tipa grupām nozīmīgi atšķiras musculus masseter tilpuma un šķērsgriezuma rādītāji, bet nozīmīgā negatīvā un spēcīgā korelācija starp MP-SN rādītāju un visiem pētīto muskuļu parametriem liecina, ka, jo vertikālāka sejas morfoloģija jeb kraniofaciālais augšanas tips, jo mazāka izmēra un attiecīgi vājāki košanas muskuļi. Neitrāla kraniofaciālā augšanas tipa un skeletālās I klases grupā (normas grupas) korelācijas starp muskuļu un apakšžokļa struktūrām bija nozīmīgākas un izteiktākas, kas varētu likt domāt par lielāku varbūtību formas un funkcijas attiecību nozīmīgumam savstarpēji harmoniskai struktūru attīstībai pretstatā dentofaciālo deformāciju grupām. Kopsummā varam secināt, ka musculus masseter ir jutīgāks uz variācijām un nozīmīgāk ietekmē kraniofaciālo vertikālo dimensiju, savukārt musculus pterygoideus medialis attiecīgi sagitālo dimensiju, bet tilpums kā muskuļu telpiskā izmēra rādītājs ir nozīmīgāks nekā šķērsgriezuma laukuma rādītājs kraniofaciālajā reģionā. Ortodontijas profila speciālistiem būtu lietderīgi ņemt vērā promocijas darba būtiskās nianses, atšķirības un saistības, kas tika atklātas starp dažādām dentofaciālajām deformācijām un to ietvaros, kas ir viens no pamata izpratnes aspektiem fizioloģiskā un anatomiskā līmenī. Pētījuma atradnes nākotnē var kalpot par pamatu objektīvas ārstēšanas novērtēšanas sistēmas izstrādei un pavērt jaunas papildus neinvazīvas ārstēšanas iespējas miofunkcionālajā un ortognātiskajā terapijā. |
Description: | Promocijas darbs izstrādāts Rīgas Stradiņa universitātē. Aizstāvēšana: 2017. gada 17. maijā plkst. 16.00 Rīgas Stradiņa universitātes Medicīnas promocijas padomes atklātā sēdē Rīgā, Dzirciema ielā 16, Hipokrāta auditorijā. |
DOI: | https://doi.org/10.25143/prom-rsu_2017-06_pd |
License URI: | http://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/ |
Appears in Collections: | 2015.–2019. gadā aizstāvētie promocijas darbi un kopsavilkumi |
Files in This Item:
File | Size | Format | |
---|---|---|---|
2017-06_Gardovska-Katriina_PD_17-131.pdf | 1.52 MB | Adobe PDF | View/Open Request a copy![]() |
This item is licensed under a Creative Commons License