Full metadata record
DC Field | Value | Language |
---|---|---|
dc.contributor.advisor | Reste, Jeļena | lv_LV |
dc.contributor.author | Moisejevs, Deniss | lv_LV |
dc.contributor.other | Rezidentūras studiju fakultāte | lv_LV |
dc.contributor.other | Faculty of Residency | en_US |
dc.date.accessioned | 2024-08-30T12:36:09Z | - |
dc.date.available | 2024-08-30T12:36:09Z | - |
dc.date.issued | 2023 | - |
dc.identifier.uri | https://dspace.rsu.lv/jspui/handle/123456789/16636 | - |
dc.description | Arodveselības un arodslimības ārsts | lv_LV |
dc.description | Doctor of Occupational Diseases | en_US |
dc.description.abstract | Ievads. 2021. gadā Latvijā reģistrēti 1807 pirmreizēji arodslimnieki. Diagnozes noskaidrošana un reģistrēšana ir sarežģīts process, kas prasa vairāku speciālistu slēdzienus un plašu diagnostiku. No 1993. gada līdz 2021. gadam Latvijā reģistrēti 23559 arodslimnieki, pārsvarā pacientiem ir muskuloskeletālas slimības. Pēc diagnozes noteikšanas pacientam nepieciešama atbilstoša ārstēšana, kas pārsvarā ir balstīta uz fizioterapiju un rehabilitāciju. Arodslimniekam ir iespēja saņemt finanšu līdzekļus rehabilitācijai no valsts. Lai novērstu veselības stāvokļa pasliktināšanos, arodslimniekam gandrīz vienmēr ir jāmaina darbs un apstākļi, jāiet pensijā vai jāmazina darba slodze. Darba mērķis. Noskaidrot, vai pacientiem tiek mainīti darba apstākļi pēc arodslimības diagnozes reģistrēšanas un cik bieži viņi izmanto rehabilitācijas iespējas Latvijā. Materiāli un metodes. Izmantojot anketēšanu, tika apjautāti 111 pacienti ar esošām arodslimībām vai tie, kuri pašlaik kārto arodslimību. Pacientiem tika uzdoti jautājumi par esošo arodslimību, darba apstākļu maiņu, kā arī par rehabilitāciju un pabalsta saņemšanu. Analizēti arī dati no internetā pieejamiem avotiem un Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras (VSAA). Rezultāti. 68% no visiem respondentiem aktīvi izmantoja rehabilitācijas programmu, kuras vidējais vērtējums starp respondentiem – 7,75 no 10 ballēm. 41,92% arodslimnieku pēc diagnozes noteikšanas mainījuši darbu vai darba apstākļus. Biežākais ieguvums no rehabilitācijas procesa ir sāpju mazināšana. Tikai 5% no aptaujātajiem apgalvoja, ka pēc procedūrām nav uzlabojumu. Biežākais iemesls, kāpēc pacienti neizmanto rehabilitāciju, ir neticība tam, ka procedūras palīdzēs (tā apgalvo 39% no šīs respondentu grupas). Pēc Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras datiem 2022. gadā pabalstu par arodslimību saņēma 5447 personas. 283 personas saņēma pabalstu sakarā ar nelaimes gadījumu darbā. Secinājumi. Pacienti aktīvi izmanto rehabilitācijas terapiju. Pašlaik mazāk nekā puse pēc diagnozes noteikšanas mainījuši darbu vai darba apstākļus, un tas varētu būt viens no iemesliem, kāpēc vēlāk šiem pacientiem pieaug arodslimību skaits un smagums. | lv_LV |
dc.description.abstract | Introduction. In 2021, 1807 new patients with occupational diseases were diagnosed. The establishing of these diagnoses considers a conclusion and wide diagnostics from many specialists. From 1993 till 2021 there were 23,559 new patients with occupational diseases registered in Latvia. These were mainly musculoskeletal diseases. After the establishing of diagnosis patient requires adequate therapy, which is based mostly on physical therapy and rehabilitation. Occupational patient can get financial support for rehabilitation from the state. To prevent the progression of the disease, patient most likely needs to change their work and working conditions, retire or reduce working hours. The aim of the study. To find out how often occupational patients change working conditions after registration of occupational disease and whether they use rehabilitation programs. Materials and methods. 111 patients with registered occupational diseases and those who apply on occupational patient’s status were asked to fill a questionnaire about their diseases, working conditions change, rehabilitation and benefits. Available open data from the State Social Insurance Agency were analyzed as well. Results. 68% of respondents used rehabilitation for their needs, average rating was 7.75 out of 10 points. 41.92% of patients with occupational disease changed work or working conditions after the registration of diagnosis. The main effect of rehabilitation therapy was the reduce of pain. Only 5% of the respondents approved that they did not have any effect. Between the patients who did not go through any rehabilitation the most common reason for not doing that was that they do not believe rehabilitation will be useful (39%). Data from the State Social Insurance Agency shows that 5447 patients had benefits because of occupational diseases in 2022. Conclusions. Patients are active in using rehabilitation therapy. Less than half of the patients changed their work or working conditions. That could be one of the reasons why the frequency and seriousness of occupational diseases are increasing. | en_US |
dc.language.iso | lv_LV | en_US |
dc.publisher | Rīgas Stradiņa universitāte | lv_LV |
dc.publisher | Rīga Stradiņš University | en_US |
dc.rights | info:eu-repo/semantics/openAccess | en_US |
dc.subject | arodmedicīna | lv_LV |
dc.subject | arodslimības | lv_LV |
dc.subject | rehabilitācija | lv_LV |
dc.subject | sociālā rehabilitācija | lv_LV |
dc.subject | occupational medicine | en_US |
dc.subject | occupational diseases | en_US |
dc.subject | rehabilitation | en_US |
dc.subject | social rehabilitation | en_US |
dc.title | Darba un rehabilitācijas iespējas arodslimniekiem | lv_LV |
dc.title.alternative | Occupational patient's working and rehabilitation possibilities | en_US |
dc.type | Thesis | en_US |
Appears in Collections: | Rezidentu zinātniski pētnieciskie darbi |
Files in This Item:
File | Description | Size | Format | |
---|---|---|---|---|
Rezidenturas_studiju_fakultate_RSF_2023_Deniss_Moisejevs_000000.pdf | Thesis | 872.06 kB | Adobe PDF | View/Open![]() |
Items in DSpace are protected by copyright, with all rights reserved, unless otherwise indicated.