Title: | Nikotīna saturošu produktu lietošana un risks saslimt ar gļotādas vēzi |
Other Titles: | Use of nicotine-containing products and risk of developing mucocutaneous cancer |
Authors: | Andra Dērveniece Kārlis Jakubovskis Medicīnas fakultāte Faculty of Medicine |
Keywords: | mutes dobuma plakanšūnu vēzis;priekšvēža stāvokļi;smēķēšana;nikotīnu saturoši produkti;bezdūmu tabaka;oral squamous cell cancer;precancerous conditions;smoking;nicotine-containing products;smokeless tobacco |
Issue Date: | 2024 |
Publisher: | Rīgas Stradiņa universitāte Rīga Stradiņš University |
Abstract: | Analizējot lieteratūras datus un pētījumu rezultātus , ir skaidrs, ka mutes dobuma plakanšūnu vēzis ir viena no izplatītākajām onkoloģiskajām saslimšanām pasaulē, kas ir gandrīz ir pilnībā novēršama. 2020. gadā ASV tika diagnosticēti 377’713 jauni saslimšanas gadījumi un 177’757 nāves gadījumi. Nikotīns ir onkogēns un tā saturošu produktu lietošan paaugstina risku attīstīties kādam no mutes dobuma gļotādas priekšvēža stāvokļiem, kas, ja netiek laicīgi pamanīts vai diagnosticēts var tupināt displastisko procesu un attīstīties mutes dobuma gļotādas vēzis. Mutes dobuma gļotādas priekšvēža stāvokļi sākas kā premalignanti bojājumi vai premalignanti stāvokļi, kas turpmāk var attīstīties par leikoplakijām, eritroleikoplakijām vai orālu submukozu fibrozi, kas tālāk, progresējot displāzijai attīstās par mutes dobuma plakanšūnu vēzi. Galvenie etioloģiskie faktori mutes dobuma plakanšūnu vēža attīstībai ir nikotīna saturošu produktu un alkohola lietošana, kas darbojas sinerģiski, kā arī HPV infekcija.
Vistipiskākā lokalizācija mutes gļotādas plakanšūnu vēzim ir mēles ventrolaterālā virsma, mutes dobuma apakšējā siena un apakšlūpa. Mutes dobuma gļotādas vēzis visbiežāk tiek diagnosticēts progresējošā stadijā un kā visefektīvākā skrīninga metode ir mutes dobuma apskate. Tas tiek diagnosticēts ar biopsiju un materiāla histopatoloģisko analīzi, taču mutes dobuma gļotādas vēzim nav specifisku biomarķieru, ar kuru palīdzību varētu noteikt tā attīstības risku. Mutes dobuma gļotādas vēža attīstībā svarīgu lomu spēlē tumora mikrovide, kurā savstarpēji mijiedarbojas jaunizveidotie audi un blakusesošās normālās šūnas. Mutes dobuma plakanšūnu vēža piecu gadu dzīvildze ir 83.7% ja diagnoze tiek uzstādīta lokalizētā stadijā, taču bieži vien diagnoze tiek uzstādīta progresējušā stadijā, un ja diagnozes noteikšanas brīdī vēzis ir metastazējies, tad 5 gadu dzīvildze samazinās uz 38.5%.
Mērķis šim literatūras apskatam bija aprakstīt to, kā nikotīna patērēšana ir paaugstina mutes gļotādas priekšvēža stāvokļu attīstības risku kā arī turpmākas veidojuma displāzijas risku.
Pētījuma gaitā tika atlasītas un analizētas zinātniskās publikācijas un elektroniskās grāmatas tādās datu bāzēs kā EBSCO host, PubMed, ScienceDirect, ClinicalKey, Access Medicine.
Literatūras apskata rezultātā tika secināts, ka nikotīna produktu lietošana paaugstina indivīda risku saslimt ar kādu no mutes priekšvēža stāvokļiem, kā arī ar lielu varbūtību uz
3
procesa displāziju, ja kaitīgie ieradumi netiek atmesti. Nikotīns darbojas sinerģiski kopā ar alkoholu. It is clear from the analysis of literature data and research results that oral squamous cell cancer is one of the most common cancers in the world and is almost entirely preventable. 377'713 new cases and 177'757 deaths were diagnosed in the USA in 2020. Nicotine is oncogenic and the use of products containing it increases the risk of developing one of the oral mucosal precancerous conditions which, if not detected or diagnosed in time, can progress to dysplastic processes and lead to the development of oral mucosal cancer. Oral mucosa precancers start as premalignant lesions or premalignant conditions which may further develop into leukoplakia, erythroleukoplakia or oral submucous fibrosis which progresses to oral squamous cell carcinoma as dysplasia progresses. The main aetiological factors for the development of oral squamous cell carcinoma are the use of nicotine-containing products and alcohol, which act synergistically, and HPV infection. The most typical sites for oral squamous cell cancer are the ventrolateral surface of the tongue, the lower wall of the oral cavity and the lower lip. Oral mucosa cancer is most often diagnosed at an advanced stage and oral examination is the most effective screening method. It is diagnosed by biopsy and histopathological analysis, but oral mucosal cancer does not have specific biomarkers to determine its risk. The tumour microenvironment, where newly formed tissue and adjacent normal cells interact, plays an important role in the development of oral mucosal cancer. The 5-year survival rate of oral squamous cell cancer is 83.7% if the diagnosis is made at a localised stage, but often the diagnosis is made at an advanced stage and if the cancer has metastasised at the time of diagnosis, the 5-year survival rate drops to 38.5%. The aim of this literature review was to describe how nicotine consumption increases the risk of developing oral mucosal precancerous conditions as well as the risk of subsequent dysplasia. Scientific publications and electronic books in databases such as EBSCO host, PubMed, ScienceDirect, ClinicalKey, Access Medicine were selected and analysed. The literature review concluded that the use of nicotine products increases an individual's risk of developing any of the oral precancerous conditions, as well as a high likelihood of process dysplasia if the harmful habits are not stopped. Nicotine acts synergistically with alcohol. |
Description: | Medicīna Medicine Veselības aprūpe Health Care |
Appears in Collections: | Studējošo pētnieciskie darbi |
Files in This Item:
File | Size | Format | |
---|---|---|---|
Medicinas_fakultate_MF_2024_Karlis_Jakubovskis_036212.pdf | 701.4 kB | Adobe PDF | View/Open Request a copy![]() |
Items in DSpace are protected by copyright, with all rights reserved, unless otherwise indicated.